Evropští lídři zatím nenašli shodu na víceletém finančním rozpočtovém rámci pro příštích 7 let
24.02.2020
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Evropští lídři zatím nenašli shodu na víceletém finančním rozpočtovém rámci pro příštích 7 let. V pátek večer předseda Evropské rady Charles Michel více než 24 hodinové jednání ukončil. Dohodu budou unijní lídři muset najít na summitu příštím. Jak vyjednávala Česká republika a jaká by měla být naše pozice? O tom budeme mluvit v dnešním Interview Plus, mým hostem je europoslanec za TOP 09 a STAN Luděk Niedermayer, dobrý den.
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Dobrý den.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Já jsem Michael Rozsypal a přeji dobrý poslech. Pane europoslanče, ty rozpočtové summity bývají tradičně 2×. Opakují se málokdy nebo možná nikdy se nepodařilo najít shodu hned na tom summitu prvním. Není to tedy žádná velká tragédie, že koncem minulého týdne unijní lídři nenašli shodu a že další ten rozpočtový summit bude muset být pravděpodobně v dubnu nebo v květnu?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Tragédie to určitě není, protože ty jednání také probíhají průběžně. K tomu není třeba summit, ty jednání vede předsednictví, vede předseda Rady, takže tragédie to není. V minulosti se to stávalo, ale pro mě je to do určité míry varující z hlediska nějakého symbolického významu. Když se podíváme ekonomicky na evropský rozpočet, tak se bavíme o něčem opravdu velmi malém a kolem toho velmi malého se rozpoutala velmi velká bitva plná, plná populismu, plná takovéhoto nepřijatelného pragmatismu, že ať dostanu já to, co chci a ti ostatní, ať si dělají co chtějí, a tak dále, a to jaksi symbolizuje ten dnešní ne úplně dobrý vztah, stav Evropské unie, kdy jako by si představitelé členských zemi nebyli vědomi, jak důležitá ta Evropská unie pro něj je a každý jenom hledá co by z toho projektu rychle vytáhl a získal na tom domácí politické body.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Zmiňujete, pane europoslanče, že se bavíme o ničem malém, ano jde sice o zhruba jedno procento hrubého národního důchodu, ale přesto to je více než bilion EUR a není to tak, že peníze jsou, jak se říká, až na prvním místě?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Bilion EUR to je v celém tom období, když se bavíme o ročním rozpočtu, tak se bavme o nějakých řádově 150 miliardách EUR. A dejme to srovnání. Obvyklá členská země evropská nebo světová rozvinutá ekonomika hospodaří s rozpočtem mezi 30-40 procenty hrubého domácího produktu, když se podíváme na, na unii Spojených států tak federální rozpočet má něco mezi 15-20 procenty HDP. Evropský rozpočet má jedno procento HDP zhruba a teďka ta nesmlouvavá, tvrdá, politická bitva se vede v rozsahu ne desetin procenta, dokonce v rozsahu setin procenta, vlastně, teďka ten poslední...
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Tam jsou miliardy a miliardy EUR.
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Jsou to miliardy EUR, ale v ekonomice, která je jedna ze dvou největších ekonomik na světě. Je to něco co dává Evropanům možnost být supervelmocí a je to něco, co by mělo pomoci ten rozpočet, jakkoliv z toho procentuálního hlediska je malý, realizovat ty věci, o kterých se lídři členských zemí rozhodli, že ten rozpočet má dělat. Takže vlastně ta diskuse tak trochu symbolicky je o tom, jak, jakou tu Evropskou unii, unii chceme, a to je jako velmi významná otázka.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Česká republika by podle toho kompromisního návrhu mohla v těch příštích sedmi letech dostat nějakých zhruba 450 miliard korun, peněz více než, tedy do evropského rozpočtu pošle. Není tedy důležité z našeho úhlu pohledu se bavit o tom, kolik peněz bude přerozdělováno, na co ty peníze půjdou a jestli dostaneme méně než v tom končícím rozpočtovém období?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Samozřejmě, že je to důležité. Já bych byl rád, aby Česká republika těžila z evropského rozpočtu, aby nám evropský rozpočet pomohl dohánět životní úroveň těch nejrozvinutějších, nejbohatších zemí Evropské unie, ale na druhou stranu, myslím si, že bychom měli mít určitou míru odpovědnosti a uvědomit si to, že ta naše země velmi zbohatla, vlastně, když se dívám na statistiky z roku 2018, tak vidím, že jsme na nějakých 85 % životní úrovně v Evropské unii. Jsme v podstatě velmi blízko toho, kde je Itálie a Španělsko a přesto Evropská komise nám navrhla velmi, já bych řekl a v Čechách to nezní populárně, velmi velkorysou alokaci, kdy nám vlastně pomohlo to, že to naše bohatství roste, ale Evropská komise používá takzvaný princip záchranné sítě a to znamená, že zemím, kterým se podařilo velmi rychle zbohatnout se nesníží ty kohezní miliardy o tolik, kolik by odpovídalo jejich bohatství, je tam nějaká stopka. Čili, ta stopka vlastně zajistila, že ta, že ten příděl peněz jak ho navrhla Evropská komise vůči nám je z hlediska toho, jak si stojíme uvnitř Evropské unie, velmi velkorysý.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Čili, ten rozpočet byste označil ze strany Evropské komise vůči České republice za velkorysý?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Ta alokace těch kohezních prostředků je podle mého názoru velkorysá a podle mého názoru nebylo úplně prozřetelné, že naše vláda vlastně proti tomu rozpočtu velmi hlasně vystupovala a nyní dává ultimáta, že nemůžeme prostě dostat méně, když se podíváme na ten, na tu tabulku těch zemí podle bohatství, tak ta země naše patří mezi ty, které jsou na tom lépe, než je ten průměr.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Není to ale klasická vyjednávací taktika i ze strany vlády nebo premiéra Andreje Babiše, který tvrdí, že ty škrty v té zemědělské politice nebo v té takzvané kohezní politice, čili těch peněz, které jdou na rozvoj chudších regionů, že ty škrty jsou pro Česko neakceptovatelné, že chceme mít stejně peněz jako v tom uplynulém finančním období? Není to vyjednávací taktika?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Možná je dobré si uvědomit dvě věci. Máte 2 možnosti, jak vyjednáváte. Buďto vyjednáváte nějak odpovědně, že se snažíte nalézt konsensus, anebo vyjednáváte jako na koňském trhu. Na tom koňském trhu padají ultimáta, se práská dveřmi, odchází se z místnosti, což mimochodem zřejmě velká řada premiérů evropských zemí dělá, já osobně jsem spíš ten člověk, který se snaží vyjednávat trošku konsensuálně, ale pak je tam ještě druhý moment.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Není to, není to ale běžné vyjednávání o evropském rozpočtu ten koňský trh, když jste to tak nazval? Vzpomeňme si to minulé finanční období, kdy premiér Petr Nečas, tehdejší premiér hrozil zablokováním, zavetování toho rozpočtu.
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Tak zrovna postoj ODS a Petra Nečase k Evropské unii byl takový, který já osobně nesdílím. Ale samozřejmě, pokud mezi tou sedmadvacítkou premiérů bude většina premiérů, kteří budou vyjednávat jako na koňském trhu, tak se to bude odehrávat jako na na koňském trhu. Kdyby tam byla většina těch, kteří se budou snažit vyjednávat nějaký kompromis, tak to vyjednávání bude vypadat jinak. Když se na to podíváme, kdo vlastně z těch čistých plátců zablokoval Evropskou unii, tak ta, tu, tu dohodu minulou, tak vlastně tam nevidíme tu zemi, která tam platí nejvíc, což je Německo, pokud se nepletu. Nebyla tam ani Itálie.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Stát jako Dánsko, Švédsko Rakousko a Nizozemí.
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Itálie, která například, když my si to nemyslíme a Itálie docela, místy chudá země, tak je také velký plátce do rozpočtu. Čili, ano v tom dnešním světě, v tom Trumpovském světě se opravdu nosí ta agresivita, ale já nevím, jestli je to dobře. Ale ještě jsem chtěl říct druhou věc. Při tom našem vyjednávání bychom také měli přemýšlet o tom, že s tím naším tempem bohatnutí my se poměrně rychle dostaneme do pozice toho, kdo bude dostávat z rozpočtu méně.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Budeme čistými plátci.
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Ne, nutně čistým plátcem, ale prostě ten příjem bude velmi malý a pokud my z roku na rok úplně změníme tu pozici a 1 rok budeme podepisovat deklarace, které říkají; dejte chudým zemím co nejvíc a další rok budeme podepisovat deklarace; zmenšete rozpočet co nejvíce, abychom nemuseli platit, tak to bezesporu nebude svět, svědčit o nějakém odpovědném přístupu k Evropské unii.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Kdybyste, Vy, pane Niedermayere, byl premiérem a vyjednával na tom summitu o rozpočtu, jaká by byla vaše pozice, jaké by bylo to vaše vyjednávání? Přece byste tam asi nešel s tím, my chceme méně peněz a stačí nám to.
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Tak především ten první unijní komisní návrh byl pro nás podle mého názoru příznivý.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Ten byste přijal?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Ten bych podporoval a zároveň bych si uvědomil, že není možné, aby ti čistí příjemci z toho rozpočtu, ty chudé země stavěly požadavky tak ultimativní, protože ono nejde jenom o ty peníze, které tam ty bohaté země do rozpočtu dávají, ale ten problém v poslední době a není to exkluzivně český problém je, jak ti příjemci s těmi penězi nakládají. Víme je kolem toho spoustu neefektivity, za ty stovky miliard, které jsme dostali jsme nepostavili ani základní dálniční síť a máme pouze pár tratí, na kterých vlaky jezdí slušnou rychlostí.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Na rozdíl třeba od Polska nebo Maďarska.
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Například, kolem toho se točí spoustu korupce, spoustu zjevných, zjevné neefektivity. Čili, to první, co já bych udělal jako premiér, bych začal přesvědčovat ty partnery, kteří do toho rozpočtu dávají peníze, že ti, kteří ty peníze chtějí, se k nim budou chovat mnohem odpovědněji než v minulosti. A to je podle mě ten základ, aby se obnovila ta důvěra. Souhlasil bych také s tím mechanismem, který navrhuje Evropská komise, že v okamžiku, kdy země přestane platit některé, přestane plnit některé unijní závazky, jako například právní stát, a tak dále, takže ty peníze můžou být, můžou být dočasně zastaveny. Tohle všechno bych podporoval a snažil bych se u těch zemí, které do toho rozpočtu peníze dávají vytvořit větší důvěru v to, že ty peníze budou sloužit svému účelu a tím účelem je zvýšit životní úroveň v těch chudých zemích.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Jak to zařídit, aby tedy ty peníze byly vynakládány efektivněji? Ty dostatečné mechanismy kontrolní jsou nedostatečné?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Já bych řekl, že těch mechanismů je na papíře hrozně moc, ale...
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
A v realitě?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Ve skutečnosti nefungují, protože vždyť to víme my u nás, že existují různé kontrolní orgány, které se dokonce nemusí ani dohodnout a musím říct, že ani Evropská unie, z mého pohledu, není dostatečně jaksi rychlá, razantní v potírání těch problémů a zdůrazňuji nemluvím o České republice. Ty problémy obrovské jsou třeba v Maďarsku, v Rumunsku, v Bulharsku, a tak, a tak dále. A zároveň mám pocit, že bychom si měli uvědomit, že ty peníze z toho evropského rozpočtu k nám nejdou proto, aby si vláda s ním udělat co chtěla, ale ty se týkají určitých priorit. Ta priorita je například nyní klima a životní prostředí. Takže bych úplně nerozporoval to, že tímhle směrem se ty peníze mají vynakládat, naopak bych hledal cesty, abych připravil co nejlépe kvalitních projektů proto, abych ty peníze utratil způsobem, který odpovídá tomu, na čem se Evropská unie dohodla.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Europoslanec za TOP 09 a STAN Luděk Niedermayer je naším dnešním hostem. Pane europoslanče, když jste právě naznačil ty priority, které označuje Evropská komise v tom návrhu za ty nejdůležitější, čili, klima, ochrana klimatu, ochrana vnější hranice, společná obrana, digitalizace, vlastně, inovace, tak vlastně my jsme viděli i rozdílné postoje mezi dvěma skupinami. Za prvé tady byly státy, které podporovaly tento návrh Evropské komise, na druhou stranu tady byly ty státy takzvaní přátelé koheze, mezi nimi i Česká republika, která tvrdila, že ty peníze nemají právě na úkor peněz na rozvoj chudších regionů nebo té zemědělské politiky. Chápu to správně, že Vy se tedy stavíte spíše do toho prvního tábora? Tedy na stranu Evropské komise?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Ano, stavím se do toho tábora, ani ne na stranu Evropské komise, protože ty priority, to, co by Evropská unie měla nejvíce dělat, na tom se dohodly členské země. Členské země chtějí, aby unie byla například silná, aby byla schopna vyjednávat kvalitní obchodní dohody, aby hrála roli na tom velmi agresivním světovém politicko-ekonomickém hřišti. Shodli jsme se na tom, většina, všichni premiéři a s výjimkou Polska, které získalo určitou úlevu, se shodli na velmi razantním snižování emisí skleníkových plynů. Během migrační krize byl jasný akcent na bezpečnost v Evropě a také se hodně mluví a o obraně. Takže jenom logické by bylo, že když se shodneme na těch prioritách, tak na ty priority také budou směřovat peníze, ale potom dojde k takovému přepnutí a Česká republika není jenom jediná, která vlastně podporuje ty staré, tu, ty staré výdajové kapitoly toho rozpočtu jako je kohezní politika, jako je zemědělská politika. Čili, právě tam je ten paradox a tam vzniká pět, pnutí, protože nejsme zdaleka jediní, kteří říkají; nechte nám kohezní politiku, Francouzi řeknou nechte zemědělskou.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Přesně, jak si to vysvětlujete, že tady máme, tuším 15 států, těch takzvaných přátel koheze, kteří v Portugalsku před pár týdny podepsali dohodu o tom, že právě nechtějí škrtat peníze na kohezi a na zemědělské dotace?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
No, a to je logické, protože ty peníze k nim směřují, stejně tak jako Francouzi jsou velmi alergičtí na snižování zemědělských plateb, protože jsou velkým příjemcem zemědělských plateb, takže Evropská komise hledá nějaký kompromis. Ten kompromis byl, že se sníží, tuším v rozsahu mezi 15-25 procenty ty kapitoly koheze, zemědělských přímých plateb, zemědělských nenárokových plateb, ty se o trochu sníží, ale ne tolik, aby došlo k nějaké revoluci, k nějakému převratu. A zároveň se tím vytvoří prostor pro ty nové priority a zároveň Evropská komise navrhla o trošinku navýšit ten evropský rozpočet. Čili, myslím si, že Evropská komise se snažila vyvážit ty jednotlivé zájmy. Udělat z toho prostě ten kompromis, o kterém se vždycky v Evropě, říká každý je tak trochu naštvaný, každý je tak trochu spokojený, takže se na tom dohodněme.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
No a nevytvořila ta nedohoda z konce minulého týdne, vlastně, prostor pro ten kompromis na summitu příštím, aby všichni ti lídři mohli přijet do svých členských zemí a říci podívejte se jak tvrdě jsme vyjednávali, poprvé to nevyšlo, ale teď jsme dosáhli toho, čeho jsme chtěli?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Určitě je to možné, ale v každém případě oslavovat nedohodu, jako že je to něco, co vytvoří dohodu, já bych radši, kdyby byla ta dohoda.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Hned.
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Protože by ta dohoda už byla a ta dohoda je navíc strašně důležitá pro země, jako je Česká republika nebo třeba Slovensko, protože uvědomme si, že vznikne ten víceletý finanční rámec z něho pak vzniknou určité, určité parametry, podle kterých se budou rozdělovat ty kohezní peníze, kterých my dostaneme spoustu miliard, jak jste říkal.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Zhruba těch 450.
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
A poté, poté naše země musí vytvořit nějakou strukturu, jak ty peníze bude čerpat. Tu strukturu musí dohodnout s Evropskou unií na základě smlouvy o partnerství a potom naše úřady začnou vypisovat ty jednotlivé výzvy, které zajistí, že lidi budou moct a firmy budou moct získat ty kohezní prostředky. To trvá strašně dlouhou dobu tady tohle.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Čili, bychom měli spěchat.
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Čili, my bychom měli spěchat, a já když jsem před mnoha měsíci třeba jednal ze svými kolegy ze Slovenska, tak mi říkali, že oni tu proměnnou času vidí jako velmi významnou, protože právě to oddálení té dohody bude znamenat pro ně problém, bude to trvat dlouho, než se k těm penězům dostanou a trochu jim to může rozkmitat ekonomiku. Čili, pro ně ten časový aspekt bude takový, že nejsou to přesně jejich slova, ale řekl bych, že by byli ochotni přistoupit na, na velkorysejší kompromis výměnou za to, že k němu dojde brzy.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
A Vy byste s tím souhlasil? Raději tedy dohodu, která nebude úplně nám vyhovovat, ale hlavně už, aby byla?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Ta dohoda nikdy nám nebude úplně vyhovovat, protože na té dohodě se musí dohodnout všech 27. Kde na jedné straně stojí ti plátci a na druhé straně stojí ti příjemci, ale každý ten příjemce chce dostat nejvíc, a to znamená ti Rumuni by bezesporu by jim vůbec nevadilo, kdyby dostali kus českých peněz. Polákům by to nevadilo, nám by určitě nevadilo kdybychom my sebrali nějaké peníze Maďarům. Čili, ta dohoda všech 27 je to podmíněné jednomyslností a navíc to pak musí podpořit parlament. Se bude hledat strašně těžko. Čili, možná, že na začátku je dobré si uvědomit, že je absolutně vyloučeno, že dostaneme všechno, co chceme.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Je podle vás, pane europoslanče, Andrej Babiš v otázce evropského rozpočtu dobrý vyjednavač?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Já bych ho opět nevypichoval jako jediného nebo někoho, kdo na to má ten největší vliv, protože obávám se, že ta napjatá atmosféra tam vzniká kvůli spoustu z těch účastníků a nevím jestli, upřímně řečeno, nevím jestli pan premiér Babiš mezi nimi vyniká.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Tak, když se bavíme o zájmech České republiky a o tom, co bychom měli chtít a co bychom měli prosazovat?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Já myslím, že nebylo úplně šťastné vytvářet silnou skupinku těch přátel koheze a pořádat ty summity, protože vypadalo to jako schůzky těch, kteří chtějí být pozváni na večeři, na té večeři se chtějí co nejvíce najíst a těm ostatním pošlou z ní účet. Já osobně jsem tady tohle nevítal, ale zas to nebyla iniciativa jenom Andreje Babiše. K tomu se zřejmě přihlásilo spoustu těch premiérů. A já, když slyším postoje některých poslanců z těch chudších zemích, tak oni mají, oni opravdu kladou takové ultimativní požadavky. Takže já myslím, že ta napjatá atmosféra není dílem jenom jednoho premiéra nebo dvou nebo tří, ta napjatá atmosféra je tam celková. Já jsem před pár týdny byl na jednání třeba s rakouským premiérem a zase ta jeho radikalita na té druhé straně mně taky velmi, velmi nemile překvapila a bezesporu také přispívá k té vyhrocené atmosféře. V případě České republiky je tam bezesporu specifikum, že premiér osobně má problémy s čerpáním evropských peněz, a proto, proto určitě leckoho napadne do jaké míry, když on tam vyjednává, přemýšlí také o tom, co to bude znamenat pro jeho firmy. To je bezesporu situací velmi, velmi unikátní, ale já doufám, že ta vrcholová politika je natolik profesionální, že si tam lidé uvědomují, že premiér Babiš tam reprezentuje Českou republiku a měli by tyto úvahy jaksi odstrčit stranou.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Jenom abychom byli korektní, premiér Andrej Babiš tady není, on by bezesporu argumentoval, že svěřil své bývalé firmy do svěřenského fondu, tak jak mu ukládá zákon, to je jeho obvyklá argumentace. Luděk Niedermayer, europoslanec za TOP 09 a STAN je naším dnešním hostem v Interview Plus. Bavíme se o evropských penězích, o evropském rozpočtu. Také jste tady naznačil, pane europoslanče, že ty evropské peníze by měly být a vlastně jsou rozdělovány na základě toho, jak jsou dodržovány podmínky právního státu v jednotlivých členských zemích. Před časem, když byl hostem v Interview Plus váš kolega europoslanec za ODS Alexandr Vondra, tak on mluvil o tom, že ale nemáme nic co mistrovat státům jako Polsko nebo Maďarsko o tom, jak je nebo dodržován je nebo není dodržován právní stát, že přece jenom rozložení vnitřních institucí je vnitřní záležitostí jednotlivých států. Není to pravda? Nepřekračuje Evropská komise v tomto směru svoji kompetenci?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
To by asi bylo dobré slyšet přesně, co pan Vondra četl, řekl a taky, co si přečetl vlastně z těch evropských smluv, protože na začátku v jednom z těch prvních článků se říká, že, že princip právního státe, státu je základním principem fungování Evropské unie a dokonce členské země vložej do té smlouvy určité právní kroky, které nastanou v okamžiku, kdy je ten princip právního státu ohrožen. Možná, že pan Vondra si toho nevšiml, ale v těch smlouvách je...
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Obecně, ta hranice je asi křehká mezi tím, kdy ten stát, tvrdí to je naše vnitřní záležitost, do toho nám nemluvte a na druhou stranu, kdy už Evropská komise, například konstatuje to už je podle nás za hranicí toho, co je a není právní stát.
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Ta hranice je daná tou smlouvou. Ta smlouva přesně specifikuje, za kterých okolností se co stane a jaké to má důsledky a může se stát, že do té kohezní politiky, a já osobně bych to přivítal, budou taky nějaké takovéto principy zakotveny. Samozřejmě, je to subjektivní soud nebo respektive je to právní soud, ale který zavání určitou mírou objektivy, subjektivismu. Ale je třeba si uvědomit, že v případě toho Polska, například byl spor o to, jestli polské zákony respektují ústavní pořádek a Evropská unie, tamní ústavní pořádek, a Evropská unie se kdysi dávno dohodla, že v těchto případech bude používat princip, tuším se to jmenuje Benátská komise, což je, což je určité kvórum lidí, kteří jsou považováni za nejlepší právníky v oblasti ústavnosti, ať dají nějaké doporučení a tehdejší třeba polská premiérka řekla, že s tím doporučením bude řídit a potom k tomu nedošlo.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Čili, podle vás nemistrujeme Polsko a Maďarsko v tom, jak se mají nebo nemají chovat uvnitř svých institucí?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Já nerozumím úplně tom, to, tomu slovu. V okamžiku, kdy členské státy daly do těch evropských smluv, že ten princip právního státu musí být dodržován, když tam dokonce zavedly nějaký mechanismus, kdy Evropská komise může iniciovat šetření, Evropský parlament může iniciovat šetření, tak já si naopak myslím, že je povinností těch jednotlivých institucí Evropské unie, aby dodržovaly to, na čem se dohodly. To znamená, aby dohlížely na ten princip právního státu. Možná, že pan Vondra si představuje, že ta Evropská unie je nějaké sdružení volného obchodu. Bezesporu by to tak mohlo být, ale to není ta dnešní Evropská unie, to je něco úplně jiného. Čili, myslím si, že bychom se měli vrátit k tomu, jakou Evropskou unii jsme založili a její pravidla dodržovali.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Když se tady tedy bavíme o evropském rozpočtu, o evropských penězích, o tom, kolik dostaneme nebo nedostaneme miliard nebo stovek miliard v těch příštích sedmi letech, nebylo by, pane europoslanče, důležitější se bavit o tom jaké výhody pro českou ekonomiku, české občany přináší jednotný evropský trh? Anebo jaká rizika, na druhou stranu, abychom byli féroví?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
No, samozřejmě pro nás to členství v Evropské unii má úplně jiné ty zásadní přínosy, než jsou peníze z evropského rozpočtu. Pro nás je to ekonomická, politická a bezpečnostní.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Kdyby jste měl zmínit tu hlavní?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Podle mě nejdůležitější je, je vlastně ta politicky bezpečnostní záležitost, protože když se podíváme na naše dějiny, tak ta naše relativně malá země ve středu Evropy vždycky čelila nějakým atakům někoho silnějšího a nebo byla připojena do nějakého sdružení, jehož členy, věřím většina občanů, nechtěla být, což byl, což byla ta říše Sovětského svazu. Nyní podle mého názoru máme možnost být členem uskupení, které odpovídá našim hodnotám, chce hájit naše zájmy a zároveň my, i když jsme malá a ne úplně bohatá země, tak máme velký vliv na jeho fungování a myslím si, že to je ta největší hodnota, která nám dává..
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Čili, ty politicko-bezpečnostní zájmy byste povýšil nad ty ekonomické?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
No, myslím si, že dlouhodobě, podívejte se v okamžiku kdy by naše země hrozila opravdu akutní hrozbě například, že znovu bude vtahována do, do nějakého ruského impéria, tak ty rizika jsou samozřejmě mnohem závažnější, než to, že nám poklesne HDP. Ale v žádném případě nechci bagatelizovat ten dopad jednotného trhu, protože jednotný trh je samozřejmě to, co vytváří naši ekonomickou prosperitu, ale ta se může rozvíjet pouze tehdy, pokud žijeme v bezpečné a stabilní zemi.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Jak by jste ta politicko-bezpečnostní rizika, pane europoslanče, vysvětlil běžnému občanovi? Protože například Radek Špicar, viceprezident Svazu průmyslu a dopravy, který cestuje po České republice a debatuje s lidmi o Evropské unii, tak říká, že často se setkává s názorem, že lidé říkají, no dobře my z Schengenu a volného pohybu osob a kapitálu nic nemáme, naopak se toho vlastně bojíme, protože je tady riziko toho, že nám sem přijdou lidi, ze kterých máme strach, kteří pro nás můžou být hrozbou. Není to vlastně oprávněná logická obava?
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Ten problém je, že tady tyhle přínosy my už považujeme za automatické, dané. Nemůžeme každé pondělí svolávat nadšenou demonstraci za to, že žijeme v míru, protože většina lidí si nedovede představit, že žijeme v míru. Ale docela fajn je tady tohle připomínat, docela dobré a já chodím na spousty přednášek, když mě pozvou do škol nebo nebo na nějaké občanské společnosti...
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Lidé se bojí toho, že volné hranice přinášejí větší riziko.
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
To, myslím si, že je docela nepochopení, protože volné hranice máme uvnitř Evropské unie. Ty volné hranice využívají desítky stovky tisíc našich občanů, třeba studentů, aby studovali v zahraničí, třeba lidí, aby dočasně pracovali v zahraničí nebo trvale. Ty volné hranice a volný pohyb zboží znamená, že u nás vznikly ty firmy, které nyní dávají práci našim občanům a mimochodem jsou to firmy, které většinou tlačí nahoru ty mzdy. To znamená, zvyšují tedy životní úroveň. Čili, možná že je dobré si tak hypoteticky představit, jak by to vypadalo, kdybychom nebyli členy Evropské unie. Vím, že svého času, tuším u nějakého výročí vstupu, byla taková simulace, jako představme si den bez Evropské unie, jak by to asi vypadalo? Bohužel, jak už jsem říkal, tady tyhle přínosy jsou, tak říkajíc, konzumované. My je považujeme za dané, za to, za, za takové, že se nemůžou měnit a také si neuvědomujeme, že přestože třeba každý měsíc necestujeme do ciziny, tak ten Schengen je vlastně to, co vytváří prosperitu v naší zemi.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
Říká europoslanec za TOP 09 a STAN Luděk Niedermayer, který byl hostem v Interview Plus. Pane europoslanče, děkuji za rozhovor.
Luděk NIEDERMAYER, europoslanec /TOP 09/
--------------------
Děkuji, na shledanou.
Michael ROZSYPAL, moderátor
--------------------
A tradiční doplním, že i k tomuto rozhovoru se můžete vrátit v audiozáznamu nebo prostřednictvím článku na našem webu plus.rozhlas.cz. Poslouchat nás můžete také podcastových aplikacích. Od mikrofonu se loučí Michael Rozsypal.